УДК 378.032
Піскурська Ганна Вікторівна
ДВНЗ «Донецький національний технічний університет» 
КРИТЕРІЇ, ПОКАЗНИКИ ТА РІВНІ СФОРМОВАНОСТІ ПРОФЕСІЙНОЇ ПЛЮРИЛІНГВАЛЬНОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ МАЙБУТНІХ МЕНЕДЖЕРІВ ЗОВНІШНЬОЕКОНОМІЧНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ

У статті визначено та описано критерії, показники та рівні сформованості професійної плюрилінгвальної компетентності майбутніх менеджерів зовнішньоекономічної діяльності, що дозволяють досліджувати динаміку розвитку зазначеної якості. Визначені критерії та показники апробовано в процесі дослідно-експериментальної роботи та можуть буди використані у подальших наукових розробках.
Ключові слова: професійна плюрилінгвальна компетентність, критерій, показник, рівень сформованості, компонент компетентності.

Постановка проблеми. Розвиток професійної плюрилінгвальної компетентності (далі ППК) майбутніх менеджерів зовнішньоекономічної діяльності (далі ЗЕД) слід розглядати як основну мету навчання іншомовному спілкуванню, адже рівень її сформованості визначає ефективність адаптації в мультилінгвальному середовищі та успішність виконання професійних завдань. Удосконалення змісту плюрилінгвальної підготовки майбутніх менеджерів ЗЕД, зумовлене такими соціокультурними факторами, як світові тенденції глобалізації соціально-економічних процесів, розширення ділових зв’язків із зарубіжними партнерами,  інтенсифікація молодіжного обміну, а також специфікою професійної діяльності менеджерів ЗЕД, здатних до конструктивної комунікативної діяльності в міжкультурному середовищі, потребує, в свою чергу, розробки критеріїв та показників оцінювання рівня сформованості ППК майбутніх менеджерів ЗЕД.
Об’єктивна потреба у визначенні критеріальних орієнтирів результативності навчально-виховного процесу з формування ППК майбутніх менеджерів ЗЕД зумовила актуальність дослідження.
Аналіз останніх досліджень і публікацій. Результати аналізу психолого-педагогічних праць свідчать про велику кількість наукових досліджень, присвячених питанням теорії та практики формування компетентності, в т. ч. комунікативної (Н. Бібік, Л. Морська, О. Овчарук, О. Пометун, А. Хуторськой, С. Шишов), іншомовної (І. Бім, М. Бірам, В. Бухбіндер, Н. Гез, Е. Зеєр, Р. Мільруд, Є. Пасов, В. Сафонова, М. Свейн, Д. Хаймс); іншомовна соціокультурна (Р. Гришкова, Н. Ігнатенко, В. Калінін). Актуалізуються дослідження професійної підготовки майбутніх менеджерів зовнішньоекономічної діяльності. Так, у дисертаційних працях розкрито проблему формування професійної культури менеджерів ЗЕД у фаховій підготовці (О. Остапенко); професійних якостей майбутніх менеджерів ЗЕД у процесі вивчення іноземних мов (Н. Замкова); правової компетентності майбутніх менеджерів ЗЕД у вищих аграрних навчальних закладах (О. Поліщук); іншомовної компетентності майбутніх менеджерів ЗЕД у процесі фахової підготовки (А. Петрова); готовності до професійного іншомовного спілкування у майбутніх менеджерів ЗЕД (Н. Логутіна) та ін.
Проблемі оцінювання результативності іншомовної навчально-мовленнєвої діяльності присвячені дослідження Л. Клобукової, В. Коккоти, Т. Олійник, О. Петращук, L. Bachman, B. Carrol, W. M. Rivers, S. J. Savignon. Багато авторів (І. Зимня, Є. Земцова, A. Князєв, Дж. Равен та інші) вказують на труднощі діагностики компетентності людини. 
Втім, залишається малодослідженою проблема оцінювання сформованості ППК майбутніх менеджерів ЗЕД. Метою статті є визначення та обґрунтування критеріїв, показників і рівнів сформованості професійної плюрилінгвальної компетентності майбутніх менеджерів ЗЕД  на основі аналізу
психолого-педагогічної літератури та досвіду педагогічної діяльності. 
	Виклад основного матеріалу. В дослідженні ми трактуємо професійну плюрилінгвальну компетентність майбутнього менеджера ЗЕД як універсальну ціннісно-смислову професійно-особистісну якість, яка інтегрує лінгвістичні і професійні знання і вміння та характеризує готовність фахівця до полікультурної комунікації в сфері зовнішньоекономічної діяльності на творчому соціально значущому рівні та здатність ефективно використовувати можливості всіх мов власного репертуару та невербальні засоби для розв’язання професійних завдань. 
	У педагогіці під структурою якості розуміють сукупність компонентів, взаємопов’язаних між собою таким чином, що вони дають уявлення про цілісність явища. Виходячи з цього, ми розглядаємо ППК як інтегративну якість особистості, в якій як цілісність представлені мотиваційно-ціннісний, когнітивно-діяльнісний і рефлексивний компоненти. Всі перелічені компоненти, виявлені в структурі ППК, знаходяться в діалектичному взаємозв’язку.
	Оскільки в запропонованій трактовці ППК виступає інтегративною професійно-особистісною характеристикою майбутнього менеджера ЗЕД, вивчення та оцінка досліджуваного явища вимагає багатоаспектного підходу.
	Визначення критеріїв і показників сформованості ППК майбутніх менеджерів ЗЕД є одним з головних завдань дослідження, оскільки за його відсутності стає неможливим діагностування рівня сформованості шуканої компетентності. Над проблемою критеріїв і показників психологічних явищ працювали Ю. Бабанський [1], П. Городов, С. Максименко, В. Ягупов.
	У психолого-педагогічній довідковій літературі термін «критерій» визначається як мірило для визначення, оцінка предмета, явища; ознака, взята за основу класифікації [4]. Визначаючи критерії та показники ППК і рівні її сформованості, ми пред’являли до критеріїв певні вимоги. Критерії повинні: «1) бути об’єктивними; 2) містити найсуттєвіші аспекти досліджуваного явища; 3) охоплювати типові сторони явища; 4) бути сформульованими ясно, чітко; 5) вимірювати саме те, що прагне перевірити дослідник» [3]. 
	Термін «показник», за «Новим тлумачним словником української мови», визначається як свідчення, доказ, ознака чого-небудь [2]. Показник як компонент або складова критерію є типовим і конкретним виявом одної з суттєвих сторін досліджуваного явища, за яким можна судити не тільки про його наявність, а й про рівень його розвитку .
	Так, критеріями досліджуваної якості є провідні компоненти в структурі ППК, а саме: мотиваційно-ціннісний, когнітивно-діяльнісний і рефлексівно-особистісний. При цьому кожен критерій ППК було розкрито через відповідні показники, за якими можна виявити рівень її сформованості. Відповідно до критеріїв і показників було виявлено три рівня сформованості ППК майбутніх менеджерів ЗЕД: високий, середній, низький.   
	Одним з основних параметрів, за якими ми можемо судити про рівень сформованості ППК, є цілісність структури, тобто наявність всіх структурних
елементів. Тому, на наш погляд, буде доцільним розкрити кожен компонент ППК майбутніх менеджерів ЗЕД окремо.
	Сенсоутворюючим ядром мотиваційно-ціннісного компонента є взаємопов’язані мотиви та цінності майбутніх менеджерів ЗЕД, які полягають в основі формування їхньої ППК. До мотивів, які полягають в основі процесу формування ППК майбутніх менеджерів ЗЕД, належать мотиви професійної діяльності, зокрема мотиви активності в полікультурній комунікації в процесі зовнішньоекономічної діяльності. Суттєвими для професійного спілкування сучасного менеджера ЗЕД у міжкультурному середовищі є ціннісне ставлення до опанування мовами і позитивного відношення до пізнання іншої культури, до виконання професійної діяльності,  толерантність, повага, співробітництво. З цієї причини в якості показників сформованості мотиваційно-ціннісного компонента ППК визначено: 1) наявність потреби у формуванні ППК; 2) сформованість професійних ціннісних орієнтацій; 3) наявність мотивів професійної діяльності. 
	На високому рівні, як правило, студенти мають стійку внутрішню мотивацію до професійної діяльності. До майбутньої професії вони ставляться всебічно з позицій економічних, духовних і особистісних цінностей. Студенти усвідомлюють важливість ППК як інтегративної якості особистості менеджера ЗЕД, прагнуть її розвитку, намагаються постійно розширювати власний плюрилінгвальний репертуар. На середньому рівні для майбутніх менеджерів ЗЕД характерними є позитивна зовнішня мотивація до професійної діяльності; ціннісне ставлення до професії включає особистісні й економічні орієнтації. Студенти усвідомлюють важливість ППК для особистісного росту і професійної діяльності, мають ситуативне прагнення до її розвитку. Студенти-менеджери ЗЕД з низьким рівнем сформованості мотиваційно-ціннісного компонента ППК мають низьку мотивацію до професійної діяльності і вивчення мов, керуються зовнішніми, вузько-особистісними мотивами у навчанні майбутньої професії. Ціннісне ставлення до професійної діяльності обмежено особистісними орієнтирами. Студенти не усвідомлюють важливість розвитку ППК як важливої якості особистості менеджера ЗЕД; характерним є байдуже ставлення до її формування. 
Когнітивно-діяльнісний компонент структури ППК менеджерів ЗЕД передбачає наявність необхідних знань і вмінь реалізовувати письмову й усну комунікацію різними мовами у рамках професійних стандартів, в тому числі екстралінгвістичними засобами. Когнітивно-діяльнісний компонент представлено лінгвістичною, предметною, полікультурною, рецептивною, медіативою та інтерактивною компетентностями, якими повинен володіти фахівець для успішного функціонування в ситуаціях професійного спілкування. Показниками сформованості ППК за когнітивно-діяльнісним критерієм є:  1) сформованість лінгвістичних і лінгвопрофесійних  знань; 2) готовність до роботи в міжкультурному середовищі; 3) сформованість рецептивної, медіативної, інтерактивної компетентностей.
	На високому рівні сформованості ППК за когнітивно-діяльнісним критерієм студенти-менеджери ЗЕД на самостійному рівні  володіють просунутими знаннями всієї системи мовних норм, термінів і лексичного матеріалу професійної області; широким спектром прийомів медіативної діяльності, вилучення з іншомовного тексту професійно необхідної інформації; мають розвинуті вміння систематизувати, узагальнювати і представляти за допомогою іншомовних засобів професійну інформацію; вміють моделювати ситуації, характерні для майбутньої професії; мають розширений обсяг знань про правила професійної поведінки в конкретній соціально-культурної ситуації. Майбутні фахівці з середнім рівнем сформованості ППК володіють базовими знаннями системи мовних норм, термінів і лексичним матеріалом професійної області; базовими прийомами медіативної діяльності, вилучення з іншомовного тексту професійно необхідної інформації, розуміння загальної і частково детальної формалізованої інформації; мають базовий рівень вмінь систематизувати, узагальнювати і представляти за допомогою іншомовних засобів професійну інформацію, уміння моделювати ситуації, характерні для майбутньої професії; мають базові знання про правила і норми професійної поведінки в конкретній соціально-культурної ситуації. Для низького рівня сформованості когнітивно-діяльнісного компонента ППК характерним є оволодіння студентами початковими знаннями про систему мовних норм, термінів і лексичним матеріалом професійної області; наявність слабо розвинутих навичок і прийомів медіативної діяльності, вилучення з іншомовного тексту професійно необхідної інформації, розуміння формалізованої інформації. Майбутні менеджери ЗЕД вміють на початковому рівні систематизувати, узагальнювати і представляти за допомогою різномовних засобів професійну інформацію; відчувають суттєві труднощі під час моделювання ситуацій, характерних для майбутньої професії; мають обмежені знання про правила професійної поведінки в конкретній соціально-культурної ситуації.
Рефлексивний компонент ППК забезпечує особистісне, професійне визначення якості розвинених компетентностей; аналіз і спрямування власних навчальних зусиль; управління психологічним і фізіологічним станом майбутнього менеджера ЗЕД. Показниками сформованості ППК за рефлексивно-особистісним критерієм є: 1) здатність до рефлексії; 2) сформованість професійних якостей (комунікативних, управлінських, фахових, особистісних). 
Студенти з високим рівнем сформованості рефлексивного компонента ППК здійснюють аналіз власної діяльності на основі знань про цінності професійної діяльності, усвідомлюють власний навчальний і професійний досвід. Яскраво вираженим є інтерес до вивчення своєї особистості, професійного саморозвитку. Студенти виявляють ініціативу у спілкуванні, здатні приймати рішення у важких, нестандартних ситуаціях; прагнуть налагодити спілкування, є не конфліктними та толерантними до оточуючих. Для середнього рівня характерним є те, що студенти здійснюють аналіз своєї діяльності тільки у випадку необхідності внесення значних коректив. Інтерес до вивчення своєї особистості і до саморозвитку не є вираженим. Студенти прагнуть до контактів з людьми, відстоюють свою думку, однак потенціал їхніх схильностей не відрізняється високою стійкістю. Вони є досить толерантними по відношенню до оточуючих. Студенти з низьким рівнем сформованості ППК за рефлексивно-особистісним критерієм відчувають суттєві труднощі в аналізі особливостей своєї психіки та психіки інших людей,  у встановленні контактів з людьми, не відстоюють своєї думки, важко переживають образи, рідко проявляють ініціативу, уникають прийняття самостійних рішень. Прагнення до саморозвитку недостатньо розвинуто. Для них характерним є високий прояв конфліктності і непримиренності до оточуючих. 
Висновки. Визначення рівня сформованості професійної плюрилінгвальної компетентності майбутніх менеджерів ЗЕД є складною педагогічною системою, ефективність якої залежить від критеріальних показників. Описані критерії та показники, які характеризуються достатнім ступенем узагальненості і водночас конкретності з метою визначення рівня сформованості ППК майбутніх менеджерів ЗЕД, апробовані в процесі дослідно-експериментальної роботи і можуть бути використані в подальших дослідженнях.   

Список використаної літератури
1. Бабанский Ю. К. Оптимизация учебно-воспитательного процесса : методологические основы / Юрий Константинович Бабанский. – М. : Просвещение, 1982. – 192 с.
2. Новий тлумачний словник української мови / [укл. В. В. Яременко, О. М. Сліпушко]. – К. : Аконіт, 2001. – Т.2. – 911 с.
3. Организация и проведение педагогического эксперимента в учебных заведениях профтехобразования / Под ред. А. П. Беляевой. СПб.: НИИ ПТО, 1992. С. 72.
4. Популярна юридична енциклопедія / [В. К. Гіжевський, В. В. Головченко, В. С. Ковальський та ін.] – К. : Юрінком Інтер, 2002. – 528 с.
5. Піскурська  Г. В. Формування професійної плюрилінгвальної компетентності мабутніх менеджерів зовнішньоекономічної діяльності у вищому навчальному закладі : дис. … канд. пед. наук : спец. 13.00.04 / Піскурська Ганна Вікторівна. – Покровськ, 2016. – 250 с.

Пискурская А. В.
ГВУЗ «Донецкий национальный технический университет»
Критерии, показатели и уровни сформированности профессиональной плюрилингвальной компетентности менеджеров внешнеэкономической деятельности
Аннотация. В статье определены и описаны критерии, показатели и уровни сформированности профессиональной плюрилингвальной компетентности менеджеров внешнеэкономической деятельности, которые позволяют исследовать динамику развития данного качества. Разработанные критерии и показатели апробированы в процессе опытно-экспериментальной работы и могут быть использованы в дальнейших научных исследованиях.
Ключевые слова: профессиональная плюрилингвальная компетентность, критерий, показатель, уровень сформированности, компонент компетентности.

G. Piskurska
Donetsk National Technical University
Criteria, Indicators and Levels of Formation of International Managers’ Professional Plurilingual Competence
Abstract. The article is aimed at specifying criteria, indicators and levels of formation of International Managers’ professional plurilingual competence. Defining the level of formation of International Managers’ professional plurilingual competence is a complex pedagogical system. Professional plurilingual competence is considered to be an integrative personality quality which comprises motivation and value, cognition and activity and reflection component. The criteria for evaluation of the quality under analysis are the structural components of professional plurilingual competence, which are motivation and value, cognition and activity, reflection and personality. Each criterion involves taking into account corresponding indicators according to which the professional plurilingual competence has been assessed and three levels of its formation have been determined. They are elementary, intermediate, and advance levels. The indicators of motivation and value component of professional plurilingual competence are as follows: need for professional plurilingual competence development, availability of professional values and motives for professional activity. The indicators of cognition and activity component of professional plurilingual competence are linguistic and linguoprofessional knowledge, readiness to work in intercultural environment, and acquisition of receptive, meditative and interactive competences. The indicators of reflection and personality component of professional plurilingual competence include reflection ability and development of personal qualities, such as communicative, managerial, professional ones. The detailed characteristics of professional plurilingual competence has been given on the basis of the criteria and indicators. The criteria and indicators have been tested in the course of experimental work and can be used in further research.
	Key words: professional plurilingual competence, criterion, indicator, formation level, competence component.